Kas MM-sarja uus punktiarvestus teeb rallid põnevamaks? |
|
|
|
|
|
Vene Kamazid ihkavad korrata mullust edu
![](pics/clearpixel.gif) |
Loe lisaks |
|
![](pics/clearpixel.gif) |
Pariis-Dakari kõrberalli viienda päeva järel tõusis veoautode klassi liidriks venelaste ekipaaž Vladimir Tšagini juhtimisel. Võimu haaras õige mees - Tšagin koos Semjon Jakubovi ja Sergei Savostiniga triumfeeris ka mullu.
"Kõik, mis toimus enne viiendat päeva, oli vaid treening, et maha võtta pingeid ja viia end õigesse kõrberütmi," rääkis teist venelaste Kamazi juhtiv Firdaus Kabirov, 2003. aasta Pariis-Dakari ralli kolmas mees. (Tema ütlemised on tõlgitud Kamazi interneti koduleheküljelt ning internetisaidilt Avtosport, mis vahendavad Aafrikas viibiva reporteri Aleksei Žilobodini tekste.)
Viiendal etapil, esimesel tõsisel kõrbepäeval, läks aga juba võidusõiduks. Kabirov näiteks kinnitas, et pikkadel sirgetel lõikudel pigistas ta oma Kamazist välja 180 km/h. "Tähtsam on siiski mõistusega sõita," kommenteeris ta. "Vahepeal tekib vastupandamatu soov suruda gaasipedaal põhja, aga selle taktikaga Dakaril kaugele ei jõua. Väga tähtis on hoida rehve."
Neljandal, suhteliselt lühikesel päeval langes oma tormakuse ohvriks üks ralli favoriite, mullune neljas hollandlane Johannes de Rooy DAF-il. "Tema auto rehvitükid vedelesid poole kilomeetri ulatuses," mainis Kabirov. De Rooy kaotas neljandal etapil 43 minutit ja langes teiselt kohalt 29. kohale.
Mullune Võitja Vladimir Tšagin alustas rahulikult. Teisel etapil finišeeris ta alles 47. ajaga, ülejäänud päevadel jõudis esikolmikusse. Viienda etapi kindel võit tõstis Naberelnõje Tshelnõst pärit venelase aga liidriks.
Põhiline heitlus käib Tšaginil noorema de Rooyga, Gerardusega, kes nagu tema isagi võistleb DAF-il. Viienda etapi keskel juhtis hollandlane venelase ees korraks juba kuue minutiga, kuid kaotas lõpukilomeetreil oma edu. Kuuendale etapile läks venelane 2 minuti ja 46 sekundi suuruse eduajaga. Vahe on Paris-Dakar ralli mastaape arvestades muidugi juuspeen.
"Aga viies päev on meile igal aastal väga tähtis päev," mainis Tšagini kaardilugeja Semjon Jakubov. "Asi on lihtsalt selles, et 5. jaanuar on Tšagini sünnipäev ning seda tuleb väärikalt tähistada."
Viie päeva järel tõusis kolmandaks tšehhide Tatra - masin, mida kõik konkurendid alati kardavad. Mullu jõudis Tatra poodiumi teisele astmele.
Tšehhimaa kiireim veokamees pole siiski mitte rahvuselt tšehh, vaid brasiilane, Andre de Azevedo. Tema oli ka see, kes roolis mullu Tatra teiseks. Kaardilugeja ja mehhaanik on kiires Tatras siiski tshehhid, vastavalt Tomas Tomecek ja Jaromir Martinec.
Tänavusele Pariis-Dakarile startis 63 veoautot, pärast viiendat päeva oli katkestajaid vaid üks. Tänavu kevadel liikusid jutud, et seltskonnaga liitub ka ukrainlaste KRAZ, kuid käimasoleva ralli stardinimekirjas neid siiski pole.
Pariis-Dakari ralli on seiklus, millele kord sõrme andnud mehed ei saa sellest ilmselt kunagi enam lahti. Näiteks tšehhide teises Tatras istuvad kaks meie veokavanaisa Kalju Parkeri mõõtu meest - Karel Loprais ja Josef Kalina, mõlemal sünniaastaks 1949. Aga mehed teevad kõva sõitu - pärast viiendat päeva on nad viiendad!
Kõrberallid Kamazidel on ka eestlastele tuttavad. 1989. aastal toimunud esimesel veoautode maratonrallil Objactif Sud Clermont osalesid NSVL koondises Joel Tammeka, Ants Kulgevee ja Enno Piirsalu. Nad läbisid edukalt 9000 kilomeetrit Ferrandist Freetowni ja pälvisid teise koha.
Aasta hiljem osalesid Tammeka, Kulgevee ja Piirisalu Egiptuses Vaaraode kõrberallil. Neliteist tonni kaaluval 350-hobujõulisel Kamazil saavutas ekipaaž 6000 kilomeetri pikkuse võistluse absoluutarvestuses 34 koha, veoautode konkurentsis kuulus neile neljas koht.
1991. aastal saavutasid Pariis-Dakari rallil Joel Tammeka, Juhan Anupõld, Enno Piirsalu veoautode klassis kolmanda koha. Meeskond oleks võinud 12 000 kilomeetri pikkuse mammutralli lõpetada teise kohaga, kuid võistkonna juhtide otsusel tuli neil Vladimir Goltsovi meeskond endast mööda lasta.
"Tavaliselt lubatakse 8 tundi päevas sõita normaalsetel teedel, aga kujuta nüüd ette, et sõidad 12-20 tundi päevas ja tee kõrval ning nii 25 päeva," meenutas Joel Tammeka omi kõrbekogemusi rally.ee-le antud lühiintervjuus. "Selline ettevõtmine on väga väsitav, mina näiteks võtsin viis kilo alla."
"Auto lagunes, aga väga vähe," jätkas ta. "Tulemusi ei oleks tulnud, kui auto oleks palju lagunenud. Aga me mahtusime alati esimese kolme sisse. Üldiselt olid vahvad sõidud. Tõtt-öelda läheksin tagasi ja sõidaksin praegugi, aga töö seda ei võimalda. Pakkumisi on tulnud, pakutud on nii Venemaalt kui ka Mersust Prantsusmaalt."
|
|
|
|